Dativ v srbštině a češtině. Komparativní studie
Dative in Serbian and Czech
diplomová práce (OBHÁJENO)
Zobrazit/ otevřít
Trvalý odkaz
http://hdl.handle.net/20.500.11956/4646Identifikátory
SIS: 26781
Kolekce
- Kvalifikační práce [23201]
Autor
Vedoucí práce
Oponent práce
Giger, Markus
Fakulta / součást
Filozofická fakulta
Obor
Český jazyk a literatura - slavistická studia se specializací serbistika
Katedra / ústav / klinika
Ústav slavistických a východoevropských studií
Datum obhajoby
23. 5. 2006
Nakladatel
Univerzita Karlova, Filozofická fakultaJazyk
Čeština
Známka
Výborně
Cílem této práce je porovnat rozdíly meZI používáním dativu v češtině a srbštině. Práce se zabývá i porovnáním v používání dativu volného. Jde výlučně o srovnání současných jazyků, nikoli o zkoumání diachronní. Konfrontací dvou příbuzných jazyků můžeme popsat zónu funkcí dativu. V práci se příliš nezabývám společným znaky v použití dativu v obou jazycích. Pozornost je věnována především rozdílům. Problémem při konfrontativním popisu pádu ve dvou jazycích může být mimo jiné pádová synonymie. Tentýž význam můžeme totiž někdy vyjádřit více pády s různými předložkami a různými významovými odstíny. Tento jev ukazuje na výrazové možnosti v jazyce. Například srbskou konstrukci zadužiti koga čime můžeme přeložit do češtiny podle Srbocharvátsko českého slovníku (1982) v tomto významu konstrukcí: zavázat si koho čím nebo prokázat službu komu. Vidíme, že v češtině si můžeme vybrat sloveso s doplněním v genitivu nebo dativu. -Ah nasje lije po zadužio, pa smo ga zaveli kao počasnog. (Pekié, s. 21) - Ale zato mu pořádně dlužíme, takže ho vedeme v evidenci. (překlad J F, s. 18) Ve své práci vycházím především ze srbské literatury. Díla, která ml posloužila jako jazykový materiál, vyšla poprvé po roce 1945. Jen část z nich vyšla v českém překladu. Pokud dílo v českém překladu vyšlo, uvádím daný překlad do češtiny....