Probiotika a prebiotuka ve výživě populace. Vliv na frekvenci onemocnění.
Probiotics and prebiotics in the diet of the population. Effect on disease frequency.
bakalářská práce (OBHÁJENO)
![Náhled dokumentu](/bitstream/handle/20.500.11956/188991/thumbnail.png?sequence=8&isAllowed=y)
Zobrazit/ otevřít
Trvalý odkaz
http://hdl.handle.net/20.500.11956/188991Identifikátory
SIS: 250201
Kolekce
- Kvalifikační práce [4449]
Autor
Vedoucí práce
Oponent práce
Horová, Eva
Fakulta / součást
1. lékařská fakulta
Obor
Nutriční terapie
Katedra / ústav / klinika
III. interní klinika - klinika endokrinologie a metabolismu 1. LF UK a VFN
Datum obhajoby
8. 2. 2024
Nakladatel
Univerzita Karlova, 1. lékařská fakultaJazyk
Čeština
Známka
Dobře
Klíčová slova (česky)
fermentované potraviny, imunita, mikrobiota, prebiotika, probiotika, střevní mikroflóraKlíčová slova (anglicky)
fermented foods, gut microbiota, immunity, microbiota, prebiotics, probioticsBěhem poslední dekády se vědecký výzkum zaměřil na složitý vztah mezi lidským mikrobiomem a imunitním systémem. Zvláštní pozornost v posledních třech letech přitahovala otázka vlivu mikrobiomu na náchylnost a závažnost infekcí COVID-19. Existuje mnoho spolehlivých důkazů naznačujících, že konzumace fermentovaných potravin, od kvašené zeleniny a kefíru po jogurt a kimchi, má příznivý vliv na složení střevního mikrobiomu a tím i na funkci imunitního systému. Tato studie, jež je součást bakalářské práce, zkoumá složitý vztah mezi pravidelnou konzumací fermentovaných potravin a četností infekčních onemocnění. Na základě analýzy dat získaných z dotazníku bylo zjištěno, že jedinci, kteří pravidelně začleňovali fermentované produkty do své stravy, měli nižší četnost infekčních onemocnění během posledních dvou let. Tyto výsledky naznačují, že konzumace probiotik a prebiotik může pozitivně ovlivnit imunitní systém a snížit riziko onemocnění. Co se týče zkoumaní vztahu konzumace probiotik z potravinových zdrojů a frekvence onemocnění COVID-19, naopak se ukázalo že ti, kteří byli očkováni v plném rozsahu a konzumovali probiotika z potravin, byli častěji nemocní než ti, kteří byli očkováni v plném rozsahu, ale nekonzumovali probiotika. Podobný vztah byl zjištěn u neočkovaných, kteří pravidelně konzumovali...
Over the past decade, scientific research has focused on the intricate relationship between the human microbiome and the immune system. A particular emphasis in the last three years has been on investigating the impact of the microbiome on the susceptibility and severity of COVID- 19 infections. There is substantial evidence suggesting that the consumption of fermented foods, ranging from fermented vegetables and kefir to yogurt and kimchi, has a beneficial effect on the composition of the intestinal microbiome and, consequently, on the function of the immune system. This study, part of a bachelor's thesis, explores the complex association between regular consumption of fermented foods and the frequency of infectious diseases. Through the analysis of data obtained from a questionnaire, it was found that individuals who regularly incorporated fermented products into their diet exhibited a lower frequency of infectious diseases over the past two years. These results indicate that the consumption of probiotics and prebiotics may positively influence the immune system, reducing the risk of disease. Regarding the examination of the relationship between the consumption of probiotics from food sources and the frequency of COVID-19 infections, a contrasting observation emerged. Those who were fully...